NIIK efterspørger: Hvor mange specialklasseelever får afgangseksamen
Der er ikke foretaget klarlægning af, hvor mange elever i specialklasserne, der bliver indstillet og får en afgangseksamen. NIIK presser på for undersøgelsen.
![NIIK efterspørger: Hvor mange specialklasseelever får afgangseksamen](https://image.sermitsiaq.ag/116510.webp?imageId=116510&width=960&height=518&format=jpg)
Hvor mange elever i specialklasserne i folkeskolen bliver indstillet til, og gennemfører en afgangseksamen, når de skal færdiggøre folkeskolen?
Det vil handicapforeningers paraplyorganisation, NIIK, gerne vide. Sådan en undersøgelse vil skabe et overblik med systematiske data, der i fremtiden kan skabe bedre rammer for elever med særlige behov, mener NIIK’s formand, Anders Meilvang.
Det er ikke første gang, at sådan en undersøgelse efterspørges. Også Tilioq har i 2018 bedt om lignende undersøgelse for at klarlægge, hvor mange elever med særlige behov, der går i specialklasser, bliver indstillet og gennemføre afgangseksamen.
- Tallene findes endnu ikke, og der er allerede gået tre år, uden at der bliver gjort noget ved det, påpeger Anders Meilvang i en pressemeddelelse.
Børn med særlige behov glemmes
En rapport fra 2015 viste, at 43 procent af folkeskolelærerne på daværende tidspunkt mente, at de ikke i tilstrækkelig grad havde mulighed for at tilgodese børn med særlige behov.
En ny rapport af Grønlands Råd for Menneskerettigheder og Institut for Menneskerettigheder, der blev offentliggjort i starten af maj viser, at der stadig mangler tilbud til børn med særlige behov i byer og bygder, hvor det er særligt svært at tiltrække lærere med specialundervisningskompetencer.
- Derfor vil vi fra NIIK gerne bakke op om anbefalingerne fra IMR og GRM i deres nyeste rapport, hvor de anbefaler Naalakkersuisut at sikre, at der i praksis sker en markant forbedring af uddannelses- og kompetenceniveauet hos speciallærere, udtaler Anders Meilvang.
Ret til uddannelse alles ansvar
NIIK understreger, at det både er Naalakkersuisut, kommunerne og uddannelsesstyrelsen, der har et fælles ansvar for at sikre ret til uddannelse.
- Nu er samtlige folkevalgte kommunalbestyrelser og ikke mindst Inatsisartut kommet i arbejdstøjet, og vi opfordrer til at sikre at der laves en uddannelsesstrategi, som indarbejder samtlige anbefalinger fra forskellige rettighedsinstitutioner og organisationer som NIIK. Vi håber, at vi inddrages i arbejdet med strategien, og ikke kun høres når et udkast er færdigt, slutter Anders Meilvang.