Sætter ikke tal på fødesteder: Henviser igen til undersøgelse
Direkte adspurgt kommer Naalakkersuisoq for sundhed ikke med sit bud på, hvor mange fødesteder der bør være her i landet. Det skal en undersøgelse hjælpe med at afklare, lyder det fra Mimi Karlsen. Det er visionsløst, siger politiker.
![Sætter ikke tal på fødesteder: Henviser igen til undersøgelse](https://image.sermitsiaq.ag/268383.webp?imageId=268383&width=960&height=518&format=jpg)
Politikeren Anna Wangenheim (D) har i forlængelse af debatten om midlertidige lukninger af fødesteder stillet et klart spørgsmål til Naalakkersuisut, som også blandt andet Sermitsiaq.AG og Jordemoderforeningen har søgt svar på:
- Hvor mange fødesteder mener Naalakkersuisut, at der skal være i Grønland?
Nu er der kommet et skriftligt svar fra Naalakkersuisoq for sundhed Mimi Karlsen (IA) til Anna Wangenheim. Men naalakkersuisoq kommer ikke med sin vision for antallet af steder, hvor kvinder kan føde. Mimi Karlsen henviser i stedet til, at Naalakkersuisut har sat en undersøgelse i gang af fødselsbetjeningen i hele landet.
- En nuanceret viden herom skal danne baggrund for at skitsere forskellige scenarier og udviklingsperspektiver, som kan give input til den fremadrettede politiske debat om planlægning og organisering af adgang til fødesteder i landet, skriver Mimi Karlsen.
Det rette personale er forudsætning for fødesteder
Mimi Karlsen kom med et lignende svar tidligere på året i forbindelse med spørgsmål om genåbning af Aasiaat som fødested. Undersøgelsen ventes præsenteret i 2023.
Til gengæld slår naalakkersuisoq fast, at fødesteder kun vil blive genåbnet, såfremt man fortsat kan leve op til de krav, der stilles i dag.
Anna Wangenheim spørger således, om det er planen at genåbne fødestederne i Aasiaat og Qaqortoq, og til det svarer Mimi Karlsen:
- Ja, såfremt der kan oprettes et fødselsberedskab, dvs. at der er personale der kan håndtere forskellige akutte fødselskomplikationer såsom blødningskomplikationer, kejsersnit og komplikationer hos det nyfødte barn. Komplikationer som i værste fald kan koste mor og barn livet.
- Det er derfor en forudsætning, at der på fødesteder som minimum er ansat en læge med kirurgiske kompetencer til at foretage et kejsersnit, en anæstesisygeplejerske, en bioanalytiker samt en jordemoder, står der i svaret.
Wangenheim: Et visionsløst svar
Anna Wangenheim er ikke imponeret over Mimi Karlsens svar:
- Jeg synes, det er et visionsløst svar. Hun henviser til en undersøgelse, som er sat i gang for lang tid siden, siger Anna Wangenheim.
Wangenheim mener, at der i stedet er brug for, at Naalakkersuisut melder sin politik på området klart ud:
- Når vi diskuterer det her, bliver det ofte tysset ned og der henvises til undersøgelser. Det bremser debatten om en kritisk problemstilling, som vi har stået med i ret mange år.
Hun henviser til, at det er almindelig kendt, at det rekrutteringsproblemer, der er skyld i nedlukninger af fødesteder. Wangenheim foreslår, at der arbejdes intenst med at udvide rekrutteringsgrundlaget med hensyn til sundhedspersonale, således at fødselsbetjeningen kan opretholdes.
Anna Wangenheim er særdeles nervøs for, at et lavt fødselstal kan være resultatet af den begrænsede adgang til fødesteder, og derfor er det bydende nødvendig med handling på området
Jordemoderforening rejste kritik
Anna Wangenheim har stillet sine spørgsmål, efter at jordemoderforeningens afgående formand Anne Schurmann rejste kritik af sundhedsledelsen. Hun mener, at sundhedsledelsen har haft et forkert fokus, fordi den ifølge Schurmann på et ledelsesseminar præsenterede et scenarie for sundhedsvæsenet i 2035 med kun to fødesteder.
Anna Wangenheim spørger Mimi Karlsen til kritikken. Mimi Karlsen skriver, at Sundhedsledelsen har oplyst, at der har været afholdt et internt ledelsesseminar, og at Jordemoderforeningen ikke deltog i dette seminar.
Mimi Karlsen skriver også, at sundhedsledelsen ikke har fremlagt en vision for Naalakkersuisut om, at der kun skal være to fødesteder i landet i 2035.
Det har Anne Schurmann dog heller ikke påstået, men hun har fortalt, at sundhedsledelsens udmeldinger i forbindelse med ledelsesseminaret skabte bekymring for fremtiden hos jordemødre på kysten.
Sermitsiaq.AG har siden 6. december forsøgt at få et svar fra Sundhedsledelsen til den konkrete kritik fra Anne Schurmann om sundehedsledelsens fokus, som der altså ikke bliver kommenteret på i dette svar. Sundhedsledelsen er endnu ikke vendt tilbage på Sermitsiaq.AG's henvendelser.
Også naalakkersuisoq Mimi Karlsen er tidligere blevet spurgt for en kommentar til kritikken - også uden resultat.