Forvaltningsområdet Upernavik vil have flere narhvalskvoter
Det er videnskabeligt påvist, at narhvalbestande, somopholder sig i Nordvestgrønland bliver færre. Menfangernes viden om narhvalernes vandringsmønstre ikkebliver inddraget i tildelingsprocessen i tilstrækkelig grad, ogder bør tildeles flere narhvalskvoter til forvaltningsområdetUpernavik, mener medlem i Inatsisartut og lokale fangere.
![Kvoten for narhvaler i forvaltningsområdetUpernavik er 95 for 2023, mens den samledehvidvalskvote for Vestgrønland er 294, hvoraf29 af disse er tildelt til Qaanaaq-området.](https://image.sermitsiaq.ag/180223.webp?imageId=180223&width=960&height=642&format=jpg)
De narhvalbestande, som opholder sig i Nordvestgrønland om sommeren, bliver færre, derfor er det nødvendigt at begrænse fangsten i Vestgrønland, hvis man vil sikre en positiv vækst hos bestandene i Nordvestgrønland.
Dette fremgår blandt andet i paragraf 37-svaret fra Naalakkersuisoq for Landbrug, Selvforsyning, Energi og Miljø, Kalistat Lund, Inuit Ataqatigiit, til partifællen Adam Kristensen, som er medlem i Inatsisartut, i spørgsmålet om videnskabelige undersøgelser af narhvaler og isbjørne i Nordvestgrønland.
Det skriver avisen Sermitsiaq.
Alligevel bør man øge narhvalskvoten yderligere til forvaltningsområdet Upernavik, mener Inatsisartut-politikeren, som selv kommer fra Upernavik, og hvis udsagn bliver bakket op af de lokale fangere og fiskere.
Behov for fangstrestriktioner
Grønlands Naturinstitut foretager flyvetællinger af de bestande af hvaler og hvalros, som er vigtigst for det grønlandske samfund, og der tilstræbes at tælle hver bestand mindst en gang hvert tiende år. Der udføres dog tælling af bestande oftere, hvis de har et stor jagttryk i forhold til deres bestandsstørrelse.
Læs hele historien i denne uges udgave af Sermitsiaq. Få adgang her: